Ћутање и смех као оспољавање ослобађања јунака у роману Доротеј Добрила Ненадића
Сажетак
У раду су представљени резултати анализе романа Доротеј у светлу међуодноса романа и филозофско-религијских доминанти епохе у којој је радња лоцирана, али и у светлу односа средњег века према наредном периоду у европској култури. Основна хипотеза јесте да средњи век није само декор у којем се радња одвија већ да постоји суштинска веза и оправдање за стилска (поетичка) решења у тражењу духовне спреге са временом које роман доноси.
Показује се да се у кључу смештања радње у средњовековни период, и то период византизације српске државе, лик Доротеја може сагледати као лик који интегрише антички и византијски идеал лепоте и доброте, али и мири природу двеју епоха, средњовековне и ренесансне. Стога се у раду истражује могућност тумачења Доротејевог израстања у ослобођену личност ренесансног човека као једне од основних идеја романа.
Доротејево ћутање анализира се не само са композиционе већ и са филозофско-религијске стране. Смех, као готово једини начин на који се Доротеј, кроз говор других ликова, ипак оглашава, анализира се као сигнал у карактеризацији развојног пута јунака. Додатно, испитује се и међуоднос ових и низа других мотива карактеристичних за средњовековну религију и културу, чиме ће се показати да Ненадић у овај роман зналачки инкорпорира читаву мрежу елемената и мотива византијске књижевности.
Референце
--- "Tekstostilemi u pripovednom modelu romana Dorotej Dobrila Nenadića". (Srpski) jezik u komunikativnoj funkciji, Srpski jezik, književnost, umetnost (knj. 1). Ur. Miloš Kovačević. Kragujevac: Filološko-umetnički fakultet, 2017. 189-198.
--- Istorija ružnoće. Prevele Dušica Todorović-Lakava, Danijela Maksimović. Beograd: Plato, 2007.
Abot, H. Porter. Uvod u teoriju proze. Prevela Milena Vladić. Beograd: Službeni glasnik, 2009.
Averincev, Sergej S. Poetika ranovizantijske književnosti. Preveli Dragoljub Nedeljković i Marija Momčilović. Beograd: Srpska književna zadruga, 1982.
Bahtin, Mihail. Ka filosofiji postupka. Preveo Dušan Radunović. Beograd: Službeni glasnik, 2010.
Bašlar, Gaston. Voda i snovi, ogled o imaginaciji materije. Prevela Mira Vuković. Sremski Karlovci - Novi Sad: Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, 1998.
Čubelić, Vinko. "Dorotej i antidoroteji". Polja 28. 276 (1982): 89-91. Crossreff
Eko, Umberto (prir.). Istorija lepote. Prevela Dušica Todorović-Lakava. Beograd: Plato, 2004.
Elijade, Mirča. Slike i simboli, ogledi o magijsko-religijskoj simbolici. Preveo Dušan Janić. Sremski Karlovci - Novi Sad: Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, 1999.
Hajduković, Božur. Iskušenja kritičkog pristupa. Beograd: Književne novine, 1986.
Jerkov, Aleksandar. "Metafizika ćutanja". Savremenik 7 (1981): 57-73.
Kovačević, Miloš. "Nenadićev Dorotej u lingvističkoj tipologiji modernog srpskog romana". Književno djelo Dobrila Nenadića. Ur. Jovan Delić. Bileća: SPKZ "Prosvjeta"; Beograd: IK "Filip Višnjić", 2019. (u štampi).
Majendorf, Jovan. Vizantijsko bogoslovlje: istorijski tokovi i dogmatske teme Preveo Jovan Olbina. Beograd: Plato, 2011.
Medvedev, Igor P. "Osobenosti filosofske misli u Vizantiji u XIV i XV veku". Pregled vizantijske filosofije. Ur. i preveo Ilija Marić. Beograd: Plato, 2005. 91-109.
Milenković, Boban. "Stav Svetog Grigorija Palame o jelinskoj filosofiji i svetovnom znanju". Crkvene studije 12. 12 (2010): 213-230.
Nenadić, Dobrilo. Dorotej, Beograd: Narodna knjiga (Biblioteka "Narodna knjiga"), 1987.
Nikolić, Milka. "Poredbene rečenice sa značenjem jednakosti u romanima Dobrila Nenadića". Uzdanica 6. 2 (2009): 39-50.
Obradović, Tijana. "Foknerov narativni model u Doroteju Dobrila Nenadića". Naučni sastanak slavista u Vukove dane 34. 2 (2005): 409-414.
Pantelić, Blagoje. "Majendorfovo istraživanje isihastičke tradicije". Sv. Grigorije Palama i isihastička duhovnost. Prir. Blagoje Pantelić. Beograd: Zadužbina Svetog manastira Hilandara, 2012. 213-225.
Perišić, Igor. "Pokušaj razgraničenja pojma smeh od srodnih pojmova". Književna istorija 41. 137-138 (2009): 445-462.
Perišić, Igor. Uvod u teorije smeha, kratak pregled teorija smeha od Platona do Propa. Beograd: Službeni glasnik, 2010.
Petrović, Predrag. "Smeh pred licem smrti". O pesmama, poemama i poetici Matije Bećkovića. Ur. Jovan Delić, Dragan Hamović. Beograd: Institut za književnost i umetnost; Učiteljski fakultet Univerziteta u Beogradu; Trebinje: Dučićeve večeri poezije, 2012. 191-202.
Prins, Džerald. Naratološki rečnik. Prevela Brana Miladinov. Beograd: Službeni glasnik, 2011.
Radić, Radivoj. Vizantija, purpur i pergament. Beograd: Evoluta, 2006.
Radović, mitropolit Amfilohije. "Isihazam kao osvajanje unutarnjih prostora". Isihazam: osvajanje unutarnjih prostora, Budva: Manastir Podmaine, 2010. 5-17.
Ristić Gorgiev, Slađana. "Pojam lepog u Vizantiji". Niš i Vizantija, knj. 1. Ur. Miša Rakocija. Niš: Grad Niš - Prosveta, 2003. 190-198.
Serl, Džon. Govorni činovi. Prevela Mirjana Đukić. Beograd: NOLIT (Biblioteka "Sazvežđa"), 1991.
Srebro, Milivoj. "Priroda pripovedanja u Doroteju Dobrila Nenadića". Savremenik 7 (1981): 75-82.
Sveti Grigorije Palama. Trijade u odbranu sveštenih isihasta. Pristupljeno 10. 4. 2019.
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
Овај рад је под Creative Commons Aуторство-Nекомерцијално-Без прераде 4.0 Интернационална лиценца.
Аутори који објављују у часопису сагласни су са следећим условима:
- Аутори задржавају своја ауторска права и додељују часопису ексклузивно право првог објављивања научног рада који је истовремено лиценциран под Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International (CC BY-NC-ND 4.0), што омогућава другима да деле ту интелектуалну својину искључиво у научноистраживачке сврхе уз одговарајуће цитирање на аутора и часопис.
- Аутори имају права да деле своје радове у одговарајућим институционалним репозиторијумима, као и да их накнадно објављују прерађене и уз дораду, али уз обавезну потврду Књижевне историје и напомену о првом објављивању у овом часопису.
- Ауторима је дозвољено, чак се и подстичу да деле радове вирално (нпр. на друштвеним мрежама попут ResearchGate или Academia), што може довести до продуктивне размене научних информација, као и до веће видљивости и цититираности аутора и часописа. (Погледајте The Effect of Open Access).