Алеш Дебељак, сироче „југословенске Атлантиде“
Сажетак
Стваралаштво Алеша Дебељака (1961–2016), чувеног словеначког песника, истанчаног есејисте и интелектуалца, могуће је у погледу садржине поделити на три области: на његову дубоко личну поезију, на његово стручно, тј. научно дело и на његове друштвенополитичке есеје, односно, коментаре. Те три области, иако се међусобно разликују, у ширoком потезу повезује окидач Дебељаковог стваралачког набоја, а то је: одговорност индивидуе према друштву и ближњем.
Имајући то на уму, посебно место у Дебељаковом опусу заузима есејистика, будући да се у њој у највећем броју случајева бави простором који га је као индивидуу дефинисао од детињства, то јест, Југославијом, а пре свега њеним језивим распадом и последицама које је тај догађај имао за људе који су ову земљу у целини схватали као своју. У чланку се потом бавим трима Дебељаковим текстовима, „Сумраком идола“, „Балканским брвном“ и есејом „Како постати човек“. Моја истраживачка теза односи се на присуство Југославије као теме у Дебељаковој библиографији. Три изабрана текста написана су у периоду од двадесет година, сва три без изузетака показују Дебељаков бол због распада мултиетничке, културно богате заједнице, која му је обезбедила темељ на којем је формирао сопствену верзију идентитета, коју је с поносом називао космополитском. Методологија коју сам користио у чланку углавном је компаративна, а садржи и трагове филозофског мишљења, будући да се промишљају појмови идентитета као онтолошког бића, више/интер/културалности и космополитизма.
Референце
ИЗВОРИ
Debeljak, Aleš. Melanholične figure. Ljubljana: Univerzitetna konferenca ZSMS, 1988.
- -. Postmoderna sfinga: kontinuiteta modernosti in postmodernosti. Klagenfurt: Wieser, 1989.
- -. Somrak idolov. Klagenfurt: Wieser, 1994.
- -. Evropa brez Evropejcev. Ljubljana: Sophia, 2004.
- -. Kosmopolis = Kozmopolis = Cosmopolis. Preveo Igor Isaković. Skoplje: Blesok, 2010.
- -. Kako postati človek. Ljubljana: Cankarjeva založba, 2014.
- -. Balkansko brvno: eseji o književnosti "jugoslovenske Atlantide". Prevela Ana Ristović Novi Sad: Kulturni centar Novog Sada, 2015.
- -. Katalog praha. Izbor i prevod Bojana Stojanović Pantović. Novi Sad: Kulturni centar Novog Sada, 2019.
ЛИТЕРАТУРА
Borovnik, Silvija. "Kozmopolit Aleš Debeljak". Večkulturnost in medkulturnost v slovenski književnosti. Maribor: Univerzitetna založba Univerze, 2017. 25-39. Crossreff
Borovnik, Silvija. "Tematika večkulturnosti, medkulturnosti in identitete v izbranih esejih Aleša Debeljaka". Slovenistika 10. Budapest: ELTE BTK, 2017. 71-86.
Handke, Peter. Eine winterliche Reise zu den Flüssen Donau, Save, Morawa und Drina oder Gerechtigkeit für Serbien. Suhrkamp, 1996. [Zimsko putovanje do reka Dunava, Save, Morave i Drine ili pravda za Srbiju. Preveli Žarko Radaković i Nenad Briski. Priština: Grigorije Božović, 1996]
Kozak, Krištof Jacek. "The Dialectics of Interculturality: Aleš Debeljak's Cosmopolitanism". Forum for World Literature Studies 9. 3 (2017): 381-400.
Kušar, Meta, ur. In memoriam: Aleš Debeljak. Vse, kar je napisano, je naše. 30. 1. 2016, www.ludliteratura.si/esej-kolumna/in-memoriam-ales-debeljak-vse-kar-je-napisano-je-nase/.
Novak, Boris A. "Aleš Debeljak (1961-2016)". Sodobnost 80. 1-2 (2016): 32-40.
- -. "Aleš Debeljak, pesnik poznega časa". Literatura 18.178 (2006): 152-75.
Šavel Burkart, Saša. Aleš Debeljak, tihotapec besed. https://4d.rtvslo.si/arhiv/dokumentarni-filmi-in-oddaje-kulturno-umetniski-program/174386661 [17. 7. 2019]
Štuhec, Miran. Slovenska esejistika v drugi polovici dvajsetega stoletja. Ljubljana: Slovenska matica, 2003.
Zawacki, Andrew. "Aleš Debeljak"." Sodobnost 75.10 (2011): 1294-1301.
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
Овај рад је под Creative Commons Aуторство-Nекомерцијално-Без прераде 4.0 Интернационална лиценца.
Аутори који објављују у часопису сагласни су са следећим условима:
- Аутори задржавају своја ауторска права и додељују часопису ексклузивно право првог објављивања научног рада који је истовремено лиценциран под Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International (CC BY-NC-ND 4.0), што омогућава другима да деле ту интелектуалну својину искључиво у научноистраживачке сврхе уз одговарајуће цитирање на аутора и часопис.
- Аутори имају права да деле своје радове у одговарајућим институционалним репозиторијумима, као и да их накнадно објављују прерађене и уз дораду, али уз обавезну потврду Књижевне историје и напомену о првом објављивању у овом часопису.
- Ауторима је дозвољено, чак се и подстичу да деле радове вирално (нпр. на друштвеним мрежама попут ResearchGate или Academia), што може довести до продуктивне размене научних информација, као и до веће видљивости и цититираности аутора и часописа. (Погледајте The Effect of Open Access).