Гранична бића усмене лирике – о прекорачењима просторних и егзистенцијалних граница лирских јунакиња и јунака
Сажетак
У раду се разматра позиција лирских јунакиња и јунака као граничних бића у граничним животним ситуацијама (превасходно везаним за пролећне и свадбене обреде). Та позиција посматра се наспрам значења фигура Другог и странца. Показује се како се у усменим лирским песмама моделују идентитетске кризе у односу јунака према себи и према другима. Мотивима маскирања јунаци добијају зооморфне одлике или се њихов родни идентитет релативизује. Показује се како се инверзијом званичних поредака, током обредног времена, образује простор слободе који пружа утопијски потенцијал алтернативне стварности. Таква стварност могућа је у ограниченом времену и простору, обележеним, као и сама граничност момака и девојака, оказионалношћу. И природа граничних бића и однос средине према њима одређени су амбивалентношћу. Гранична бића су и опасна и у опасности, па су табуи (забране говора, освртања, откривања лица/идентитета, изолација) усмерени да заштите њих од урока и злих сила, али и средину од моћних лиминалних бића.
Референце
Antonijević, Dragana. "Antropološko poimanje bajke kao optimističkog žanra". Antropologija 13. 1 (2013): 9-22.
Bahtin, Mihail. Stvaralaštvo Fransoa Rablea i narodna kultura srednjeg veka i renesanse, prev. I, Šop i T. Vučković. Beograd: Nolit, 1978.
Bandić, Dušan. Tabu u tradicionalnoj kulturi Srba. Beograd: Biblioteka XX vek, 1980.
Belaj, Vitomir. Hod kroz godinu. Mitska pozadina hrvatskih narodnih običaja i vjerovanja. Zagreb: Golden marketing, 1998.
Benvenist, Emil. Rečnik indoevopskih ustanova, prev. A. Loma. Sremski Karlovci/Novi Sad: Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, 2002.
Bilefeld, Ulrih. Stranci: prijatelji ili neprijatelji, prev. D. Gojković. Beograd: Biblioteka XX vek, 1998.
Bratić, Dobrila. Gluvo doba. Beograd: Biblioteka XX vek, 1993.
Čajkanović, Veselin. Studije iz religije i folklora 1910-1924. Beograd: SKZ, BIGZ, Prosveta, Partenon, 1994.
Čale Feldman, Lada. Euridikini osvrti. Zagreb: Naklada MD, Centar za ženske studije, 2001.
Chausidis, Nikos. "The magic and aesthetic function of mythical images in the South Slav traditional culture". The magical and aesthetic in the folklore of Balkan Slavs. Ed. Dejan Ajdačić. 1994, 5-20.
Detelić, Mirjana. Mitski prostor i epika. Beograd: SANU, AIZ "Dosije", 1992.
Dizdarević Krnjević, Hatidža. Utva zlatokrila. Beograd: Filip Višnjić, 1997.
Foucault, Michel. 1997. Of Other Spaces: Utopias and Heterotopias. 11. 6. 2019.
Genep, Arnold van. Obredi prelaza. Beograd: SKZ, 2005.
Gunnell, Terry, ed. Masks and Mumming in the Nordic Area. Introduction. Uppsala: Kungl. Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur, 2007, 27-43.
Gura A. V. "Venok svadbenый". Slavяnskie drevnosti. Эtnolingvističeskiй slovarь, tom 1. Red. I. N. Tolstoй. Moskva: Meždunarodnыe otnošeniя, 1995. 321-325
Hamilton, Malkolm. Sociologija religije, prev. Đ. Trajković. Beograd: Clio, 2003.
Ivanova, Radost. Svadba kao sistem znakova, prev. D. Ajdačić. Kodovi slovenskih kultura 3 (1998): 7-13.
Ivanova, Radost. Traditional Bulgarian Wedding, trans. N. Panova. Sofia: Svyat Publishers, 1987.
Jaspers, Karl. Filozofija egzistencije. Uvod u filozofiju, prev. I. Ivanji. Beograd: Prosveta, 1973.
Jokić, Jasmina. Kraljičke pesme. Ritual i poezija. Beograd: Društvo za srpski jezik i književnost Srbije, 2012.
Karadžić, Vuk Stefanović. Srpski riječnik. Beč: Štamparija Jermenskog manastira, 1852.
Karanović, Zoja i Jasmina Jokić. Smehovno i erotsko u srpskoj narodnoj kulturi i poeziji. Novi Sad: Filozofski fakultet, 2009.
Karanović, Zoja i Ljiljana Pešikan Ljuštanović. "Tragovi predstava o mitsko-religijskim aspektima tkanja i predenja u srpskoj usmenoj tradiciji". Književna istorija 28. 98 (1996): 5-15. Crossreff
Karanović, Zoja. "Arhajski koreni srpske usmene lirske poezije". U Antologija srpske lirske usmene poezije. Novi Sad: Svetovi, 1996. 251-309.
Karanović, Zoja. Nebeska nevesta. Beograd: Društvo za srpski jezik i književnost Srbije, 2010.
Kasirer, Ernst. Filozofija simboličkih oblika II, prev. O. Kostrešević. Novi Sad: Dnevnik, Književna zajednica Novog Sada, 1985.
Lasek, Agnješka. "Medijatorske granice u svadbenim pesmama Južnih Slovena". Zbornik Matice srpske za književnost i jezik LIII. 1-3 (2005): 179-252.
Levinas, Emanuel. Vrijeme i drugi, prev. S. Đuzulan. Podgorica: Oktoih, 1997.
Levington, G. A. "Neka opšta pitanja izučavanja svadbenog obreda", prev. R. Mečanin. Raskovnik 9. 31 (1982): 95-102.
Lič, Edmund. Kultura i komunikacija, prev. B. Hlebec. Beograd: Biblioteka XX vek, 1983.
Ljubinković, Nenad. Naši daleki preci. Etnološke studije - traganja i promišljanja Beograd: SKZ, 2014.
Loma, Aleksandar. "'Ženidba s preprekama' i ratnička inicijacija". Kodovi slovenskih kultura 3 (1998): 196-217.
Loma, Aleksandar. Prakosovo. Beograd: Balkanološki institut SANU, 2002.
Majerhof, Barbara. "Obredi prelaza: proces i paradoks", prev. N. Petrović. Gradina 10 (1986): 18-39.
Marjanović, Vesna. Maske, maskiranje i rituali u Srbiji. Beograd: Čigoja štampa, Etnografski muzej, 2008.
Medaković, V. M. G. Život i običai Crnogoraca. Novi Sad: Brzotisk Episkopske knьigopečatnѣ, 1860.
Mencej, Mirjam. Pomen vode v predstavah starih Slovanov o posmrtnem življenju in šegah ob smrti. Ljubljana: Slovensko etnološko društvo, 1997.
Nenola, Aili.1999. "Gender, Culture and Folklore". 11.6.2019.
Opačić-Ćanica, Stanko. "Narodni običaji Srba na Kordunu. Svadbeni običaji". Raskovnik 10. 37 (1983): 3-22.
Pantelić, Nikola. "Svadbeni običaji u Jadru". Glasnik Etnografskog muzeja 30 (1968): 113-127.
Petrović, Sonja. Siromaštvo u folklornoj tradiciji Srba od XIII do XIX veka. Prilog proučavanju narodne kulture, Beograd: Albatros plus, 2014.
Popov, Milivoj. "Svadba u severnom Banatu". Rad vojvođanskih muzeja 18-19 (1969/1970): 29-72.
Radenković, Ljubinko. "Brojevi u narodnoj magiji". Raskovnik 19.71-72 (1993): 87-95.
Radenković, Ljubinko. Narodna bajanja kod Južnih Slovena. Niš: Prosveta; Beograd: Balkanološki institut SANU, 1996.
Radulović, Lidija. Pol/rod i religija. Beograd: Srpski genealoški centar, Odeljenje za antropologiju i etnologiju Filozofskog fakulteta, 2009.
Sikimić, Biljana. "Koža deverska". Srpski jezik 4 (1999): 337-360.
Sikimić, Biljana. "Nevestinska imena: od hipokoristika do pejorativa". Srpski jezik 1-2 (1998): 29-55.
Šnevajs, Edmund. "Apotropejski elementi u svadbenim običajima kod Srba i Hrvata". Glasnik Etnografskog muzeja 2 (1927): 21-27.
Tarner, Viktor. "Varijacije ne temu liminalnosti", prev. B. Mišić i V. Kostov. Gradina 10 (1986): 40-57.
Toporkov, A. L. "Stol". Slavяnskie drevnosti. Эtnolingvističeskiй slovarь, tom 1. Red. I. N. Tolstoй. Moskva: Meždunarodnыe otnošeniя, 2012. 165-170
Turner, Victor. The Ritual Process. Structure and Anti-Structure. New Brunswick, London: Aldine Transaction, 2008.
Valdenfels, Bernhard. Osnovni motivi fenomenologije stranog, prev. D. Prole. Novi Sad, Sremski Karlovci: Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića, 2010.
Valdenfels, Bernhard. Topografija stranog, prev. D. Prole. Novi Sad: Stilos, 2005.
Zaйkovskie, Vitaliй i Tatяna. "Ritualьnoe obnaženie tela v skazkah o primetah carevnы". Kodovi slovenskih kultura 4 (1999): 111-130.
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
Овај рад је под Creative Commons Aуторство-Nекомерцијално-Без прераде 4.0 Интернационална лиценца.
Аутори који објављују у часопису сагласни су са следећим условима:
- Аутори задржавају своја ауторска права и додељују часопису ексклузивно право првог објављивања научног рада који је истовремено лиценциран под Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International (CC BY-NC-ND 4.0), што омогућава другима да деле ту интелектуалну својину искључиво у научноистраживачке сврхе уз одговарајуће цитирање на аутора и часопис.
- Аутори имају права да деле своје радове у одговарајућим институционалним репозиторијумима, као и да их накнадно објављују прерађене и уз дораду, али уз обавезну потврду Књижевне историје и напомену о првом објављивању у овом часопису.
- Ауторима је дозвољено, чак се и подстичу да деле радове вирално (нпр. на друштвеним мрежама попут ResearchGate или Academia), што може довести до продуктивне размене научних информација, као и до веће видљивости и цититираности аутора и часописа. (Погледајте The Effect of Open Access).